KINNITATUD
Kaitseväe juhataja 13.12.2016
käskkirjaga nr 296	
	
Kaitseväe peastaap
Väljaõppeosakond	
KAITSEVÄE JA KAITSELIIDU
VÄLJAÕPPE EESKIRI	

Tallinn 2016

SISUKORD

1.	peatükk SISSEJUHATUS
2.	peatükk VÄLJAÕPPE PÕHIMÕISTED
3.	peatükk VÄLJAÕPPE EESMÄRK JA PÕHIMÕTTED
4.	peatükk VÄLJAÕPPE ÜLDKORRALDUS
5.	peatükk VÄLJAÕPPE KVALITEEDI TAGAMISE OSAPOOLED JA VASTUTUS

 LISAD
	Lisa 1. Väljaõppedokumendid.
	Lisa 2. Õppekavade ja -varade väljatöötamine.

1.	peatükk
SISSEJUHATUS
1.	Kaitseväe ja Kaitseliidu väljaõppe eeskiri (edaspidi eeskiri) on sõjaväelise väljaõppe (edaspidi väljaõppe) alusdokument, millega sätestatakse SAT-mudeli (Systems Approach to Training – SAT, mis tähendab süsteemset lähenemist väljaõppele) kasutamine väljaõppe korraldamiseks ja läbiviimiseks, väljaõppe dokumentide hierarhia, väljaõppega seonduvad põhimõisted, väljaõppe eesmärk ja põhimõtted, väljaõppe üldkorraldus, väljaõppe kvaliteedi tagamise osapooled ja vastutus. 
2. Eeskirja eesmärk on kirjeldada Kaitseväe ja Kaitseliidu väljaõppe ajakohasuse ja eesmärgipärasuse (edaspidi kvaliteeti) tagamist.
3. Väljaõppe kvaliteedi tagamiseks kasutatakse SAT-mudelit, mis koosneb neljast etapist: 1) analüüsimine, 2) kavandamine, 3) läbiviimine, 4) hindamine (joonis 1). Etappide tegevused ja vastutajad on sätestatud viiendas peatükis.

Joonis 1. SAT-mudel
4. Eeskirja järgimine on kohustuslik Kaitseväele ning Kaitseliidule sõjaliste võimete ettevalmistamiseks. Eeskiri on kasutamiseks mõeldud väljaõppe juhtimisega ja väljaõppe läbiviimisega seonduvatele isikutele ning väljaõppe toetajatele.
5. Nõuded sõjaväelisele väljaõppele tulenevad üksuste võime kirjeldustest.
6. Eeskirja lisadega sätestatakse väljaõppe dokumendid (lisa 1) ning SAT-mudeli kavandamise etapis õppekavade ja -varade väljatöötamise protseduurid (lisa 2).
7. Lisaks käesolevale eeskirjale reguleerivad väljaõpet alljärgnevad väljaõppedokumendid (joonis 2):

Joonis 2. Väljaõppedokumentide hierarhia

7.1 Teised väljaõpet reguleerivad eeskirjad on:
7.1.1 Kaitseväe ja Kaitseliidu väljaõppe ohutuseeskirjad;
7.1.2 laskeväljaõppe eeskiri;
7.1.3 lisaks muud väljaõpet reguleerivad eeskirjad.
7.2 Väljaõppe korraldust täpsustavad õigusaktid on:
7.2.1 ajateenijate-, tegev- ja reservväelaste- ning Kaitseliidu liikmete väljaõppekorraldus;
7.2.2 lisaks muud väljaõppekorraldust reguleerivad õigusaktid;
7.3 Õppekavad ja väljaõpet toetav õppevara.
8.	Väljaõpet reguleerivad dokumendid laienevad ka välisriigi üksustele, kes täidavad teenistuskohustusi Eesti Vabariigis, kui välisleping näeb ette nende suhtes Eesti Vabariigi õigusaktide kohaldamist.
9. Eesti Kaitseväe või Kaitseliidu üksused, kes osalevad partnerriigis läbiviidavas väljaõppeürituses, lähtuvad partnerriigi väljaõpet reguleerivatest dokumentidest, kui rahvusvaheline kokkulepe ei sätesta teisiti.
10. Eeskirja kaasajastamist korraldab Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.

2.	 peatükk
VÄLJAÕPPE PÕHIMÕISTED
1.	Aasta tööplaan on väeliigile, struktuuriüksusele (edaspidi üksusele) määratud aasta ülesannetest visuaalse ülevaate saamiseks koostatud graafiline dokument, kus fikseeritakse ülesannetega seotud tähtajad ja ülevaade väljaõppetsüklist.
2. Hindamine on õppeprotsessi osa, mille käigus antakse kindlate hindamiskriteeriumide alusel hinnang väljaõppes osaleja teadmiste ja oskuste omandamise taseme või üksuse väljaõppetaseme kohta vastavalt kirjeldatud õpiväljunditele.
2.1 Kujundava hindamise käigus antakse väljaõppes osalejale tagasisidet, mis toetab õpiväljundite saavutamist õppeprotsessi jooksul. Kujundav hindamine on üldjuhul väljendatud sõnaliselt ja selle eesmärgiks on õppeprotsessi korrigeerida enne kokkuvõtvat hindamist.
2.2 Eristav hindamine on kokkuvõtva hindamise viis, mille puhul määratakse õpiväljundite saavutamise tase numbrilise hindena. Eristava hindamise skaalas on viis positiivset hinnet ja üks negatiivne hinne. Eristava hindamise puhul kirjeldatakse hindekriteeriumid.
2.3 Mitteeristav hindamine on kokkuvõtva hindamise viis, mille puhul õpiväljundite saavutamise taset pole võimalik või vajalik eristada. Mitteeristava hindamise puhul määratakse lävend, mille ületamise või mitte ületamise korral väljendatakse tulemust sõnaga „arvestatud“ või „mittearvestatud“.
3. Digiõpe on digitaalse tehnoloogia eesmärgipärane kasutamine väljaõppes, et aidata kaasa kokkulepitud õpitulemuste saavutamisele.
4. Harjutus on: 1) õppetöö meetod, mille abil omandatakse teatavad oskused ja vilumused; 2) liigutuste ja võtete kogum, mida kasutatakse mingi teatud tegevuse sooritamiseks. Harjutused jagunevad õpetavateks ja kinnistavateks. Õpetatavate harjutustega omandatakse uued tegevusviisid eesmärgiga saavutada tegevuse sooritamise oskus kindlaksmääratud viisil. Kinnistavate harjutustega korratakse juba omandatud oskusi ning oskuste kasutamine seostatakse erinevate tingimuste ja teiste tegevustega.
5.	Kursus on väljaõppetsükli osa, mille kestel toimub mingi õppekava alusel väljaõppe-eesmärgi täitmine. Kursuse kestel toimuvad õppetunnid, väli- ja laskeharjutused, õppused ja teadmiste/oskuste vahetestimised (-hindamine) ning millesse kuulub ka reservaeg ja väljaõppel omandatud teadmiste/oskuste vahe- ja lõpphindamine.
6.	Kaitseväe aastaplaan on Kaitseväe juhataja käsk/juhis väeliikidele, Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses olevatele üksustele ja Kaitseliidule üheks kalendriaastaks.
7. Matkeseade on füüsiline või digitaalne vahend, mida kasutatakse väljaõppes osaleja(te) jaoks nii tõetruu olukorra tekitamiseks kui vähegi võimalik.
8.	Väljaõppeperiood on aeg, mis kulub üksuse ettevalmistamiseks ja see võib olla pikem kui üks aasta. Väljaõppeperiood jaguneb väljaõppetsükli(te)ks.
9.	Väljaõppetsükkel on aeg, mis kulub üksuse/allüksuse ettevalmistamiseks. Väljaõppetsükli kestus sõltub üksuse/allüksuse väljaõppe eesmärgist, kuid mitte rohkem, kui üks aasta. Väljaõppetsükkel jaguneb kursusteks.
10.	Väljaõppeprotsess on SAT-mudelist lähtuv väljaõppetegevuste kogum, mille eesmärk on ette valmistada võimeid Kaitseväele ja Kaitseliidule seadusega määratud ülesannete täitmiseks kõikide riigi kaitseseisundite ajal.
11.	Väljaõppeprotsessi osapooled on väljaõppe juhid (väeliigi ja struktuuriüksuste ülemad), väljaõppe läbiviijad (pataljoni/divisjoni-, kompanii/patarei- ja rühmaülemad ning instruktorid), väljaõppes osalejad (õppijad) ning väljaõppe toetajad (harjutus- ja laskealasid teenindav personal, vastase jõudude mängijad, vahekohtunikud, hindajad, administratiiv- ja tagalatoetusega seonduv personal).
12.	Väljaõppejuhis on dokument, milles sätestatakse juhised/järelmid uueks väljaõppetsükliks/-aastaks.
13. Õppekava on väljaõppe läbiviimise alusdokument, millesse on sõnastatud õppekava nimetus, sihtgrupp, õpiväljundid, õppekavale asumise eeldused, õppesisu ja -maht, õpikeskkonna kirjeldus, õppevara loend, lõpetamise tingimused ja väljastatavad dokumendid.
14.	Õppevara on materiaalsel või digitaalsel kujul õppimist toetav ja õpetatavat sisu kandev õppematerjal või abivahend.
14.1 Materiaalsel kujul olev õppevara on õpik, töövihik, lüümik, plakat, makett, mudel, mulaaž jmt;
14.2 Digitaalsel kujul olev õppevara on nii e-õpikud, õppeotstarbelised videod kui ka rakendused, elektroonilised töölehed, veebipõhised testid.
15.	Õppus on väljaõppemeetod, mille käigus luuakse tingimused harjutamiseks, õppimiseks ja hindamiseks.
16.	Üksuse võimekirjeldus on dokument, milles on sätestatud üksuse ülesanded, nende täitmistingimused ja standardid.

3.	peatükk
VÄLJAÕPPE EESMÄRK JA PÕHIMÕTTED
1.	Väljaõppe eesmärk on ette valmistada kaitseväelasi, Kaitseliidu liikmeid ja staape ning üksuseid Kaitseväele ja Kaitseliidule seadusega määratud ülesannete täitmiseks kõikide riigi kaitseseisundite ajal.
2.	Väljaõppe eesmärgist ja ülesannetest lähtuvalt on väljaõppe korraldamine iga ülema ülesanne. Ülem isiklikult vastutab alluvate väljaõppe planeerimise, läbiviimise ja tulemuste eest. Ülem kujundab väljaõppe käigus alluvate hoiakud, väärtushinnangud ja käitumisnormid.
3. Väljaõppe eesmärkide saavutamiseks järgitakse põhimõtteid, mille sätestamisel on lähtutud M. David Merrill-i mudelist (joonis 3).

Joonis 3. Väljaõppe põhimõtete terviklikkus
3.1.	Kaitseväes ja Kaitseliidus läbiviidav väljaõpe panustab riigi võimesse erinevates ohuolukordades toime tulla. Väljaõppe seisukohalt on oluline võimalikud ohud (probleemid) tuvastada, leida neile parim lahendus ning nendest lähtuvalt kavandada kogu väljaõpe.
3.2.	Väljaõppes saadud uute kogemuste rakendamine erinevates oludes on eelduseks, et väljaõppes osalejad oleksid väljaõppe eelselt ja -järgselt sisemiselt motiveeritud.
3.3.	Motiveeritust toetab vajalike teadmiste, oskuste ja hoiakute muutmine isiklikuks (aktiviseeritus) ning nende esitamine mitmel erineval ja huvitaval viisil (demonstreeritus).
3.4.	Reaalne võitlusvõime tekib siis, kui kõiki kasutatud teadmisi, oskusi ja hoiakuid on võimalik korduvalt ja erinevates realistlikes oludes ohutult rakendada (rakendatavus) ning need on reaalselt kasutatavad väljaõppes osalejate igapäevaste töö- ja teenistusülesannete täitmisel (lõiming).
3.5.	Selleks, et probleemide lahendused ja nende edasiandmise viisid oleks ajakohased ja kõige efektiivsemad, on oluline pidevalt koguda parimaid praktikaid ning hinnata ümber ja kaasajastada nii väljaõppe läbiviimise sisendeid, aluseid kui ka läbiviimise- ja hindamise meetodeid (innovatiivsus).
4.	Väljaõppe põhimõtted ja väljaõppeprotsessi osapoolte tegevus.
4.1.	Probleem - õppimist soodustatakse, kui väljaõppes osalejad tegutsevad Kaitseväele ja Kaitseliidule määratud ülesannetest lähtuvaid probleeme lahendades.
4.1.1. Väljaõppe juht - tuvastab analüüsi etapis reaalsed ohud ja probleemid, mis vajavad lahendamist.
4.1.2. Väljaõppe läbiviija - esitab väljaõppes osalejatele probleeme, mida nad on võimelised lahendama väljaõppe lõpuks ning seostab ja võrdleb nende erinevaid lahendusi väljaõppe käigus.
4.1.3. Väljaõppes osaleja - arendab oma loovat ja kriitilist mõtlemist.
4.1.4 Väljaõppe toetaja - aitab väljaõppe läbiviijal luua õppimist soodustavat keskkonda vastavalt väljaõppe juhi probleemi kirjeldusele.
4.2.	Aktiviseeritus - õppimist soodustatakse, kui uued teadmised, oskused või hoiakud seostatakse väljaõppes osaleja varasemate teadmiste ja kogemustega, sest see on vundament uutele teadmistele.
4.2.1. Väljaõppe juht - hindab väljaõppes osalejate varasemaid teadmisi ja kogemusi väljaõppe analüüsi ja kavandamise etapis, mille käigus selgitatakse välja väljaõppes osalejate taust, eelnevad teadmised, oskused ja hoiakud.
4.2.2. Väljaõppe läbiviija - seostab väljaõppe läbiviimise etapis uusi teadmisi väljaõppes osalejate omadega või pakub neile uue kogemuse, mille põhjal saab hakata kujundama uusi teadmisi.
4.2.3. Väljaõppes osaleja - saab läbi varasemate teadmiste ja kogemuste aktiviseerimise muuta uued teadmised tähendusrikkaks. Väljaõppes osaleja on sisemiselt motiveerunud õppima.
4.2.4. Väljaõppe toetaja - toetab väljaõppe juhti väljaõppes osalejate varasemate teadmiste ja kogemuste hindamisel ning väljaõppe läbiviijat sidusa väljaõppe keskkonna loomisel.
4.3.	Demonstreeritus - õppimist soodustatakse, kui väljaõppes osalejale demonstreeritakse uusi kõige olulisemaid ainevaldkonna teemasid mitmel erineval viisil ja sh erinevaid meediumeid kasutades.
4.3.1.	Väljaõppe juht - toetab uute teadmiste demonstreerimist läbi probleemist lähtuvate loogiliste probleemilahendus- ja mõttemudelite, protseduuride ja reeglistike väljatöötamise ja nende arendamise mitmekülgseks õppevaraks.
4.3.2.	Väljaõppe läbiviija - demonstreerib uusi teadmisi mitmekülgselt esitades ja näitlikustades erinevate juhtumikirjeldustega või toetab väljaõppes osalejat asjakohase informatsiooni otsimises.
4.3.3. Väljaõppes osaleja - jaoks suureneb läbi demonstratsiooni võime täpselt meelde jätta ja rakendada demonstreeritut.
4.3.4. Väljaõppe toetaja - toetab väljaõppe juhti asjakohaste protseduuride väljatöötamisel ja õppevara arendamisel ning väljaõppe läbiviijat ja väljaõppes osalejat nende rakendamisel.
4.4.	Rakendatavus - õppimist soodustatakse, kui väljaõppes osalejal on võimalus uusi teadmisi ja oskusi rakendada asjakohaste probleemide lahendamisel.
4.4.1. Väljaõppe juht - seab kavandamise etapis selged õpieesmärgid igale probleemile ning tagab võimalikult realistliku keskkonna õpitu rakendamiseks.
4.4.2. Väljaõppe läbiviija - võimaldab läbiviimise etapis väljaõppes osalejatel korduvalt ja erinevates kontekstides oma teadmisi ja oskusi rakendada ning annab pidevalt tagasisidet.
4.4.3. Väljaõppes osaleja - saab vilunumaks realistlikus õpikeskkonnas.
4.4.4 Väljaõppe toetaja - aitab väljaõppe läbiviijal luua õppimist soodustavat keskkonda vastavalt väljaõppe juhi probleemi kirjeldusele.
4.5.	Lõimitus - õppimist soodustatakse siis, kui väljaõppes osalejaid julgustatakse üle kandma uusi teadmisi oma igapäevaellu.
4.5.1. Väljaõppe juht - annab tegevusvabadust väljaõppe läbiviijatele ja väljaõppes osalejatele soodustamaks väljaõppe läbiviimisel uute teadmiste lõimumist ja rakendamist.
4.5.2. Väljaõppe läbiviija - loob väljaõppe läbiviimisel tingimused, mis võimaldavad väljaõppes osalejatel enesereflektsiooni ja arutelu.
4.5.3. Väljaõppes osaleja - saab lõimida uusi teadmisi ja oskusi igapäevaellu.
4.5.4 Väljaõppe toetaja - aitab tagada sidusat väljaõppe keskkonda.
4.6.	Innovatiivsus - õppimist soodustatakse, kui otsitakse võimalusi väljaõppe parendamiseks.
4.6.1.	Väljaõppe juht - loob võimalused, et rakendada süsteemse lähenemise mudelit väljaõppes ning kaasab muutuste juhtimisse võimalikult laia ekspertide grupi. Läbi ülesandekeskse juhtimise loob avatud keskkonna väljaõppe läbiviijatele loovuse rakendamiseks.
4.6.2.	Väljaõppe läbiviija - otsib pidevalt parimaid võimalusi väljaõppes osalejate aktiviseerimiseks, uute teadmiste demonstreerimiseks, rakendamiseks ja lõimimiseks ning jagab oma kogemusi teistega.
4.6.3. Väljaõppes osaleja - saab läbi süsteemse ja arengule suunatud lähenemise kaasaegsema väljaõppe.
4.6.4 Väljaõppe toetaja - toetab väljaõppe juhti süsteemse mudeli rakendamisel ja aitab väljaõppe läbiviijat lahenduste väljatöötamisel.
4.7.	Ohutus - õppimist soodustatakse, kui väljaõppe käigus ei tekitata väljaõppe osapooltele kehalisi või psüühilisi vigastusi ning õppevara kasutatakse heaperemehelikult.
4.7.1. Väljaõppe juht - sätestab väljaõppe läbiviimiseks ohutusnõuded ja kontrollib nende täitmist ning tagab ohutu õpikeskkonna kujundamiseks vajaliku ressursi.
4.7.2. Väljaõppe läbiviija - lähtudes riskianalüüsist valib konkreetsed meetmed väljaõppe ohutuse tagamiseks.
4.7.3. Väljaõppes osaleja - on isiklikult vastutav talle teatavaks tehtud ohutusnõuete täitmise eest ja oskab neid rakendada reaalses ohuolukorras selliselt, et ei tekiks kahju väljaõppe osapooltele ega ümbritsevale keskkonnale.
4.7.4 Väljaõppe toetaja - peab teadma toetatava väljaõppe ohutusnõudeid ja jälgima, et väljaõppe osapooled neid täidaks.
5.	Hindamine. Õpiväljundite hindamine jaguneb vastavalt väljaõppe jaotusele individuaalseks ja kollektiivseks hindamiseks. Õpiväljundite hindamisviis ja -meetod valitakse lähtudes väljaõppeürituse väljaõppe eesmärkidest.
5.1	Individuaalse väljaõppe hindamisviisid jagunevad:
5.1.1	kujundavaks hindamiseks;
5.1.2	eristavaks hindamiseks;
5.1.3	mitteeristavaks hindamiseks;
5.2	Kollektiivse väljaõppe hindamisviis ja -meetodid määratakse hindamisjuhendiga.

4.	peatükk
VÄLJAÕPPE ÜLDKORRALDUS
1.	Väljaõppe üldkorraldus põhineb riigi kodanike kohutuslikul ajateenistusel, tegev- ja reservteenistusel kaitseväes ning vabatahtlikul osalemisel Kaitseliidu tegevuses (edaspidi väljaõppe sihtgrupid).
2.	Väljaõppe sihtgruppideks on ülesannetest lähtuvalt (joonis 4):
2.1	ajateenijad;
2.2	reservväelased;
2.3	tegevväelased;
2.4	vabatahtlikud Kaitseliidus.

Joonis 4. Erinevate sihtgruppide väljaõppevahelised seosed üksuste väljaõppes
3.	Ülesannetest lähtuvalt antakse väljaõpet:
3.1	ajateenijale ajateenistuses, mille korralduse kinnitab ja kehtestab Kaitseväe juhataja õigusaktiga;
3.2	reservväelasele õppekogunemisel, mille korraldamisel peab väljaõppe juht arvesse võtma käesoleva eeskirja sätteid;
3.3	tegevväelasele tegevteenistuses, mille korraldamisel peab väljaõppe juht arvesse võtma käesoleva eeskirja sätteid.
3.3.1 Väljaõppe juht, kelle ülesanne on ette valmistada sõjaaja staapi ja üksuseid tegevväelaste baasil, kinnitab ja kehtestab vastutusala väljaõppetsükli korralduse oma õigusaktiga võttes arvesse käesoleva eeskirja sätteid.
3.4	vabatahtlikele Kaitseliidu tegevuses, mille korralduse kinnitab ja kehtestab Kaitseliidu ülem õigusaktiga võttes arvesse käesoleva eeskirja sätteid.

4.	Väljaõppes järgitakse üldjuhul järgnevat korraldust (joonis 5):

Joonis 5. Väljaõppetsükli seos erinevate kursuste, õppusega
5. Väljaõpe jaguneb individuaalseks- ja kollektiivseks väljaõppeks ning õppusteks.
5.1 Individuaalne väljaõpe jaguneb baas- ja erialakursusteks. Individuaalse väljaõppe korraldamisega luuakse väljaõppes osalejatele tingimused omandada need teadmised ja -oskused ning hoiakud, milliseid on vajalik rakendada üksuse koosseisus täites määratud ametikoha funktsiooni organisatsioonile määratud ülesannete täitmisel.
5.2 Kollektiivne väljaõpe jaguneb allüksuste kursuseks. Kollektiivses väljaõppes omandatakse esmalt üksusesisene- ja seejärel üksuste vaheline koostööoskus. Kollektiivne väljaõpe hõlmab ka väe- ja relvaliigi ning väejuhatuse koostegevusõpet.

5.3 Õppus on väljaõppe kõige keerulisem õppemeetod, mille käigus luuakse õppivale üksusele tingimused õppimiseks, harjutamiseks ja hindamiseks. Tingimused luuakse taktikategevuste matkimisega, mille raames saab õppiv üksus tegutseda võimalikult reaalsusele sarnanevates oludes. Tingimuste loomisesse kaasatakse õpetavale üksusele lisaks teisi, spetsiifilise suunitlusega üksuseid ja teenistusi, mis on spetsiaalselt selle õppuse jaoks moodustatud. Õppuse tulemusena saab ülevaate õppiva üksuse hetkeseisust ja õppiv üksus on paremini ette valmistatud sõjaaja ülesannete täitmiseks.
6.	Lisaks võib väljaõpet veel eristada ülesannetest lähtuvalt:
6.1	ülemate ja nende staapide väljaõppeks, kus harjutatakse staabiprotseduure, ülemate ja nende staapide- ning staapide vahelist koostööd;
6.2	operatsioonispetsiifiliseks väljaõppeks, kus omandatakse teadmisi ja oskusi konkreetseks sõjaliseks operatsiooniks;
6.3	täiendusõppeks, kus omandatakse olemasolevate teadmiste ja oskuste säilitamiseks uusi teadmisi ja oskusi;
6.4	ümberõppeks, kus ühe kutsetegevuse asemel õpetatakse teist kutsetegevust;
6.5	taasteõppeks, kus ühtlustatakse, taastatakse või värskendatakse eri aegadel saadud ühetaolise väljaõppe tasemeid. Taasteõppe sisu määratletakse analüüsides õppekavade erinevusi või hindamistulemusi.
7.	Väljaõppe läbiviimise aluseks on eeskirja lisas 1 sätestatud väljaõppedokumendid. Väljaõppe läbiviimise dokumendi vajaduse määrab kindlaks väljaõppe juht lähtuvalt konkreetsest väljaõppeürituse eesmärgist, ülesandest ja läbiviimise tingimustest. Väljaõppe juht on kohustatud väljaõppeürituse planeerimisel ja ettevalmistamisel analüüsima valdkondi (nt administratiiv- ja teenindustoetus ning ohutus), millest väljaõppeürituse läbiviimine sõltub ning milliseid meetmeid on vaja selle läbiviimiseks rakendada. Kui väljaõppe osaks on kursus, siis kursuse läbiviimise aluseks on õppekava, mis käesoleva eeskirja lisas 2 sätestatud nõuete kohaselt kinnitab Kaitseväe juhataja või Kaitseväe juhataja poolt volitatud isik õigusaktiga.
8.	Väljaõpe lõpeb vastava taseme õppusega, mille läbimisel omistatakse üksusele väljaõppetase.
9.	Lisaks võib kõrgema ülema määratud ülesannetest lähtuvalt toimuda täiendavaid õppusi, mis on seotud õppekogunemiste, lisaõppekogunemiste, riigi kaitsevalmidusega või rahvusvahelise sõjalise koostööga.
10.	Väljaõppe läbiviimisel, kus see on kohane ja reaalselt tõstab väljaõppe efektiivsust ning paindlikkust, kasutatakse digiõpet.
11.	Väljaõppe läbiviimist võib rikastada ja intensiivistada matkeseadmete kasutamisega. Matkeseadmeid kasutatakse väljaõppe osana, sest need võimaldavad ohutult ja ressursisäästlikult luua tõepärase väljaõppekeskkonna väljaõppes osalejatele, allüksustele ja staapidele.
12.	Selleks, et väljaõpe oleks efektiivne ja määratud eesmärgid täidetud, antakse väljaõppes pidevalt ja süsteemselt hinnanguid. Hinnangu andmise eesmärk on kindlaks määrata kas: 1) määratud väljaõppe eesmärgid saavutati; 2) väljaõppe eesmärgid vastavad sõjalistele ülesannetele. Hinnangu andmine toimub läbi jooksva- ja eesmärgikontrolli, mille teostamist korraldab väljaõppe juht.
13. Peale kontrolli toimub kokkuvõtete tegemine ja tagasiside andmine väljaõppes osalejatele ning aruandluse koostamine kõrgemale ülemale. Kokkuvõtteid väljaõppest on kohustatud tegema kõik väljaõpet läbiviivad üksused ning esitama neid oma vastutusalas kõrgemale ülemale kehtiva korra alusel.

5.	 peatükk
VÄLJAÕPPE KVALITEEDI TAGAMISE OSAPOOLED JA VASTUTUS
1.	Väljaõppe kvaliteedi tagamiseks kasutatakse SAT-mudelit, mille tegevused ja vastutajad on sätestatud käesoleva peatüki 5. punktis (tabeleid 1-4).
2.	SAT-mudeli kasutamine annab väljaõppe osapooltele ühtse arusaama väljaõppe korraldusest ja arendamisest.
3.	SAT-mudeli etapid koosnevad järgmistest tegevustest:
3.1.	Analüüs. Analüüsi etapi lõpptulemiks on väljaõppe kavandamise alused (väljaõppe regulatsioonid ja sisend Kaitseväe aastaplaani) ja kogu protsessi hindamiskriteeriumid.
3.1.1.	Analüüs. Selles etapis analüüsitakse pikaajalisi arenguplaane, hindamistulemusi ja õpitud õppetunde.
3.1.2.	Kavandamine. Eelneva analüüsi põhjal kavandatakse järelmite rakendusplaan ja kogu protsessi hindamiskriteeriumid.
3.1.3.	Läbiviimine. Järelmite rakendusplaanist tulenevalt hinnatakse olemasolevaid väljaõppe regulatsioone ja juhiseid ning koostatakse väljaõppe kavandamise alused.
3.1.4.	Hindamine. Hindamise käigus antakse hinnang analüüsi etapi tegevuste ja tulemuste kohta. Tuvastatud õppetunde kasutatakse järgmise ja sama etapi uuesti läbimiseks ning parendamiseks.
3.2.	Kavandamine. Kavandamise etapi lõpptulemiks on väljaõppe läbiviimise dokumendid.
3.2.1.	Analüüs. Analüüsitakse eelmise etapi väljundit ja olemasolevaid väljaõpet korraldavaid regulatsioone.
3.2.2.	Kavandamine. Kavandamise käigus luuakse rakendusplaan, mis on väljaõppedokumentide koostamise aluseks.
3.2.3.	Läbiviimine. Läbiviimise käigus koostatakse (üksustes) väljaõppe läbiviimise dokumendid (nt käsud, tööplaanid, õppekavad, õppevara jne).
3.2.4.	Hindamine. Hindamise käigus antakse hinnang kavandamise etapi tegevustele ja tulemustele.
3.3.	Läbiviimine. Läbiviimise etapis toimub väljaõppe ettevalmistamine, läbiviimine ja hindamine.
3.3.1.	Analüüs. Analüüsitakse väljaõppe läbiviimise dokumente, väljaõppeks eraldatud ressursse.
3.3.2.	Kavandamine. Kavandamise tulemid on väljaõppe läbiviimise alusteks. Selles etapis koostatakse koolituskaardid või plaankonspektid ja hindamislehed.
3.3.3.	Läbiviimine. Väljaõppe läbiviimise käigus toimub väljaõppes osalejate õpetamine ja hindamine ning tagasiside andmine.
3.3.4.	Hindamine. Hindamise käigus antakse hinnang läbiviimise etapi tegevuste ning tulemuste kohta, kogutakse õpituvastused ja koostatakse väljaõppe ülesande täitmise kokkuvõtted.
3.4.	Hindamine. Hindamise etapis toimub kõikide eelnevate etappide hindamine esimeses etapis (analüüs) määratud kriteeriumite järgi ja järelduste tegemine uue protsessi alustamiseks.
3.4.1.	Analüüs. Analüüsitakse kõikide eelnevate etappide hindamistulemusi ja tuvastatud õppetunde.
3.4.2.	Kavandamine. Koostatakse analüüsi etapi põhjal kõikide etappide järelmite rakendusplaan.
3.4.3.	Läbiviimine. Koostatakse kõikide etappide järelmite rakendusplaani alusel sisend uue väljaõppetsükli/-aasta alustamiseks.
3.4.4.	Hindamine. Hinnatakse hindamise etappi ja kogu protsessi esimeses etapis määratud kriteeriumite järgi, mille õpituvastuste analüüsi tulemusel saadakse sisend uueks väljaõppetsükliks/-aastaks.
4.	Väljaõppe kvaliteedi tagamise eesmärgil kogemustest lähtuvate õppetundide kogumine ning kasutusse võtmine toimub läbi õpitud õpitundide mudeli (joonis 6). Mudel koosneb punktides 4.1-4.6 kirjeldatud funktsioonidest, mis on lõimitud SAT-mudelisse. SAT-mudelist lähtuvad tegevused ja vastutajad on sätestatud 5. punktis (tabeleid 1-4).

Joonis 6. Õpitud õppetundide mudel põimituna SAT-mudelisse
4.1.	Vaatlus - võimalike probleemide ja parimate praktikate kogumine ja dokumenteerimine.
4.2.	Analüüs - probleemi või parima praktika uurimine ja analüüsimine eesmärgiga leida probleemi või võimaluse esinemise põhjus ning parandav tegevus, mis koos moodustavad õpituvastuse.
4.3.	Kinnitamine ja muutuste algatamine - väljaõppe juhi kinnitus õpituvastusele ja parandavate tegevuste rakendausplaani koostamine.
4.4.	Rakendamine ja järelevalve - parandavate tegevuste rakendamise plaani elluviimine ja kontrollimine.
4.5.	Valideerimine - protsess, mille eesmärk on kontrollida, kas algne probleem sai lahendatud. Pärast valideerimist loetakse õpituvastus õpikogemuseks.
4.6.	Levitamine - õpikogemuse publitseerimine ja jagamine väljaõppe osapooltega.
5.	SAT-mudeli iga etapi osal on kindel sisend, tegevuste kirjeldus, vastutav üksus ja väljund, mis on omakorda sisendiks järgmisele etapile (vt tabelid 1-4).
5.1.	Tabel 1. Analüüs (Kaitseväe peastaap, väeliikide staabid)
ETAPP	SISEND	TEGEVUSED	VÄLJUND	VASTUTAJA	
ANALÜÜS	Kaitseväe pikaajaline arenguplaan.
Väljaõppe- ja õppuste hindamistulemused.
Olemasolev õppevara.
Eelnenud SAT-tsükli õpituvastuste rakendusplaan.
Eelnenud SAT-tsükli analüüsi osa õpituvastused.	Väljaõppe osapooltelt andmete kogumine, süstematiseerimine ja omavaheliste seoste kirjeldamine ning tulemustest lähtuvalt järelmite koostamine väljaõppe muutmiseks. 	Väljaõppe järelmid, mida on vaja väljaõppes rakendada.	Kaitseväe peastaabi osakonnad, väeliikide staabid.	
KAVANDAMINE	Väljaõppe järelmid.	Väljaõppe järelmite rakendusplaani koostamine, mis jaotab ära erinevate osapoolte rollid ja vastutuse analüüsi, kavandamise, läbiviimise ja hindamise etappides ning ajakava (sh sätestatakse nõuded ja põhimõtted kvaliteedi hindamiseks).	Väljaõppe järelmite rakendusplaan.

Kogu protsessi hindamiskriteeriumid.	Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond, väeliikide staapide väljaõppeosakonnad/-jaoskonnad/-sektsioonid.	
LÄBIVIIMINE	Väljaõppe järelmite rakendusplaan. 	Rakendusplaanist lähtuvalt koostatakse uued või hinnatakse ümber olemasolevad väljaõppe regulatsioonid ning luuakse Kaitseväe aastaplaani väljaõppe lisad.	Väljaõppe regulatsioonid.	Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.	
			Kaitseväe aastaplaan.	Kaitseväe peastaabi osakonnad, väeliikide staabid.	
			Kaitseväe ja Kaitseliidu osalemisplaan NATO- ning mitmeriigilistel õppustel.	Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.	
			Väljaõppejuhis.	Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.	
			Kaitseväe aastaplaani täpsustav aasta tööplaan.	Kaitseväe peastaabi ülema administratsioon.	
HINDAMINE	Analüüsi protsessi kirjeldus ja tulemid.
Analüüsi protsessis osalejate ettepanekud.	Hinnatakse analüüsi produktide ja protsessi vastavust hindamise kriteeriumitele.	Analüüsi osa õpituvastused. 	Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.
	
5.2	Tabel 2. Kavandamine (väljaõpet korraldav üksus)
ETAPP	SISEND	TEGEVUSED	VÄLJUND	vastutaja	
ANALÜÜS	Üksuse võimekirjeldus.

Kaitseväe aastaplaan ja selle lisad.

Väljaõpet reguleerivad õigusaktid.

Õppekava ja -vara (vt lisa 2. „Õppekavade ja -vara väljatöötamine“).

Eelnenud SAT-tsükli kavandamise ja läbiviimise osa õpituvastused.	Analüüsitakse väljaõppedokumente, Kaitseväe aastaplaani ja muid väljaõpet reguleerivaid õigusakte.
	Analüüsi järelmid.	Maaväes brigaadi staap.

Mereväes Mereväe Kool.

Õhuväes Lennubaasi väljaõppekeskus ja Õhuseiredivisjon. 

Väejuhatustes vastavalt struktuuriüksusele kas pataljoni staap või erialakool.	
KAVANDAMINE	Analüüsi järelmid. 	Luuakse õppekavade, õppevara, aasta tööplaani koostamise alus kus on taotletav võime, teemavaldkonnad, põhitegevused, ressursid, koostööd tegevad isikud/üksused.	Analüüsi järelmite/õpituvastuste rakendusplaan, mis on aastakäsu, õppekavade, õppevara väljatöötamise alus.		
LÄBIVIIMINE	Analüüsi järelmite rakendusplaan.

Hindamise kriteeriumid ja kogu kavandamise ja hindamise etapp.	Koostatakse aasta tööplaan, õppekava ja õppevara vmt ning selle sisuosad, hindamislehed, millega määratakse vastavalt õppekava liigile hindamisviis. 	Üksuse ülema aasta-käsk, väljaõppejuhis, aasta tööplaan.

Õppekava ja õppevara.		
HINDAMINE	Kavandamise protsessi kirjeldus ja tulemid.

Kavandamise protsessis osalejate ettepanekud.	Hinnatakse analüüsi produktide ja protsessi vastavust hindamise kriteeriumitega.	Kavandamise osa õpituvastused.		

5.3	Tabel 3. Läbiviimine (väljaõpet läbiviiv üksus/allüksus)
ETAPP	SISEND	TEGEVUSED	VÄLJUND	vastutaja	
ANALÜÜS	Üksuse ülema aastakäsk, üksuse aasta tööplaan, väljaõppejuhis.

Õppekava ja -vara.

Eelnenud SAT-tsükli läbiviimise osa õpituvastused.	Analüüsitakse õppekava, eraldatud ressursse, väljaõpetatavate hulka, õppekohti (nt õppeklasse, harjutusvälju, lasketiire) selgitamaks välja parimad võimalused õppijate õpetamiseks.	Väljaõppeürituse käsk.

Kursuse temaatiline plaan.

Harjutusväljade kuugraafik.	Väljaõppe läbiviija.	
KAVANDAMINE	Eelmise etapi analüüsi väljundid.	Koostatakse tundide ja väljaõppeürituste läbiviimise kava ja valmistatakse ette õpikeskkond koos vajalike õppevaradega. 
Juhul, kui valitakse hindamisviisiks eristav hindamine siis koostatakse hindamisskaala koos tähendustega.	Tunniplaan.
Koolituskaart.
Plaankonspekt.
Hindamisvahendid.		
LÄBIVIIMINE	Analüüsi ja kavandamise etapi tulemid:
1)	Kontrolli- ja hindamis-dokumendid;
2)	Väljaõppeürituse käsk;
3)	Kursuse temaatiline plaan;
4)	Harjutusväljade kuugraafik;
5)	Tunniplaan;
6)	Plaankonspekt;
7)	Õppevara.	Õppe läbiviimine.

Õppijatele hinnangu andmine.

Väljaõppe läbiviijatelt ja õppijatelt tagasiside kogumine.

Hinnatakse väljaõppeürituse eesmärgi saavutamist.	Väljaõppeürituse / kursuse lõpetamise käskkiri.

Täidetud kontrolli- ja hindamisdokumendid.
1)	Õppuse esmane ja lõplik kokkuvõte;
2)	Kursus(t)e kokkuvõtted (üksusesisene);
3)	Väljaõppeülesande täitmise kokkuvõte.		
HINDAMINE	Täidetud kontrolli- ja hindamisdokumendid.

Õppetöö läbiviimise kontrolli tulemused.	Hinnatakse kasutatud meetodite ja vahendite tõhusust.	Läbiviimise osa õpituvastused.		

5.4	Tabel 4. Hindamine (Kaitseväe peastaap, väeliikide staabid)
ETAPP	SISEND	TEGEVUSED	VÄLJUND	vastutaja	
ANALÜÜS
	Eelnevate osade läbiviimise etappide väljundid

Eelnenud SAT-tsükli hindamise osa õpituvastused.	Väljaõppe osapooltelt andmete kogumine, süstematiseerimine ja analüüs.	Õpituvastuste kogum.	Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.
	
KAVANDAMINE
	Õpituvastuste kogum.	Hindamise vastutuse jaotus.

Olemasolevate väljaõppedokumentide võrdlemine õpituvastuste kogumiga. 	Õpituvastuste hindamisülesannete  jaotuskava ja tulemite kogumise plaan.	Juhib Kaitseväe peastaabi väljaõppeosakond.

Teised Kaitseväe peastaabi ja väeliikide staapide osakonnad toetavad.	
LÄBIVIIMINE
	Õpituvastuste hindamisülesannete  jaotuskava.
	Hinnatakse õpituvastuste ja võimalike lahenduste mõju kehtestatud dokumentidega.

Koondatakse õpituvastuse lahendused uueks SAT-tsükliks.	Õpituvastuste rakendusplaan.		
HINDAMINE
	Hindamis protsessi kirjeldus ja tulemid.

Hindamisprotsessis osalejate ettepanekud.	Hinnatakse rakendusplaani ja selle koostamise protsessi asjakohasust.	Hindamise osa õpituvastused.